![](https://www.gyorplusz.hu/wp-content/uploads/2022/05/Radnoti_Akos_2022_05_17_AcsTamas_012m-scaled.jpg)
Radnóti Ákos alpolgármester beszélt lapunknak a testvérvárosok fontosságáról, jelentőségéről és arról is, hogy a gyérítés ellenére, bizony idén fel kell készülniük a szúnyoginvázióra.
Szerdán újabb testvérvárossal, immár a tizenkettedikkel gazdagodott Győr, ennek kapcsán Radnóti Ákos kiemelte, tavaly Szeles Szabolcs alpolgármester közreműködésével Dunaszerdahely, idén pedig dr. Pergel Elza alpolgármester segítségével Csíkszereda lett városunk új partnere. Ez azért is nagy jelentőségű, mert ezekben a városokban él a legtöbb határon túli magyar.
A meglévőkkel is jó kapcsolatot ápol az önkormányzat, a Covid azonban nehézségek elé állította a személyes találkozókat. Kivétel volt ez alól a Győr-kereszt felállítási ünnepsége, melyen testvérvárosaink többségének delegációja részt vett.
„Kiemelt kapcsolatot ápolunk a német városokkal: Erfurttal, Sindelfingennel és Ingolstadttal, hozzájuk elsősorban gazdasági érdekek kötnek, míg például Colmarhoz kulturális kapcsolatok fűznek. A testvérvárosi kapcsolataink nem csupán protokollárisak, hanem a kölcsönös együttműködés jellemzi, tanácsainkkal segítjük, támogatjuk egymást” – hangsúlyozta az alpolgármester. Radnóti Ákos arra is felhívta a figyelmet, hogy a testvérvárosaink nevét tartalmazó oszlop található az adyvárosi tó partján, amelyre hamarosan Csíkszereda neve is felkerül.
GYŐR TESTVÉRVÁROSAI
1971 ERFURT – NÉMETORSZÁG (600 km távolság)
1978 KUOPIO – FINNORSZÁG (1798 km)
1989 SINDELFINGEN – NÉMETORSZÁG (648 km)
1993 BRASSÓ – ROMÁNIA (650 km)
1993 COLMAR – FRANCIAORSZÁG (767 km)
1993 NAZARETH-ILLIT – IZRAEL (2.238 km)
1994 WUHAN – KÍNA (8.010 km)
2008 INGOLSTADT – NÉMETORSZÁG (474 km)
2008 POZNAN – LENGYELORSZÁG (529 km)
2013 NYIZSNYIJ NOVGOROD – OROSZORSZÁG (2.080 km)
2021 DUNASZERDAHELY – SZLOVÁKIA (34 km)
![](https://www.gyorplusz.hu/wp-content/uploads/2022/05/Radnoti_Akos_2022_05_17_AcsTamas_01-700x467.jpg)
Küzdelem a vérszívókkal
Az Unió 2020-tól betiltotta a légi, kémiai szúnyogirtást. Emlékezhetünk, míg 2018–19-ben a nagyszabású ilyen típusú kezelésnek köszönhetően szinte alig volt vérszívó a városban, ezzel szemben az elmúlt két évben küzdöttünk velük.
„Biológiailag lehet gyéríteni, amely sem az egészséget, sem a természetet nem károsítja, s ez nyilván a dolog jó része, de jóval költségesebb és macerásabb feladat és kevésbé hatékony, ez a rosszabb része, ezért idén sokkal több szúnyogra kell számítani. Az időjárást sem befolyásolhatjuk, így áradáskor, vagy nagyobb esőzések alkalmából a megmaradó víz a szúnyogok táptalaja lehet. A kertes házban élőknek is jobban oda kell figyelniük környezetükre, meg kell szüntetniük azokat a vízgyűjtőket, amelyek a szúnyogok szaporodását segítik. Győr azonban önmagában kevés a küzdelemhez, elengedhetetlen a régiós összefogás, hiszen ha a szomszédos településeken nem irtják, elég egy nagyobb szél, és ellepik a várost. Az már most biztos, hogy szükséges lesz a földi kémiai, a melegködös, illetve az ULV-technológiával működő irtásra. A szúnyoggyérítés évente több tízmillió forintos kiadást, olykor százmillió felettit jelent az önkormányzat számára” – tájékoztatott Radnóti Ákos.
Korábban írtuk: